9.13. VIDIX
Előző | 9. fejezet - Videó kimeneti eszközök | Következő

## 9.13. VIDIX

BEVEZETÉS. A VIDIX a VIDeo Interface for *niX rövidítése. A VIDIX-et egy felhasználói térben használható vezérlőként tervezték és mutatták be, mely olyan videó teljesítményt nyújt, mint az mga_vid a Matrox kártyákon. Ráadásul könnyen portolható.

Ezt az interfészt úgy tervezték meg, hogy illeszkedjen a már létező videó gyorsító interfészekhez (mga_vid, rage128_vid, radeon_vid, pm3_vid) egy állandó sémával. Magas szintű interfészt biztosít a BES (BackEnd Scalers) néven ismert chip-ekhez vagy az OV-hoz (Video Overlays). Nem nyújt a grafikus szerverekhez hasonló alacsony szintű interfészt. (Nem akarok versenyezni a z X11 csapattal a grafikus mód váltásban). Pl. ezen interfész fő célja a videó lejátszás sebességének maximalizálása.

HASZNÁLAT

- Használhatsz egyedülálló videó kimeneti vezérlőt: `-vo xvidix`. Ez a vezérlő a VIDIX-es technológia X11-es front end-je. X szerver kell hozzá és csak X szerverrel működik. Jegyezd meg, hogy mivel közvetlenül éri el a hardvert az X vezérlő megkerülésével, a grafikus kártya memóriájában lévő pixmap-ok sérülhetnek. Ezt elkerülheted az X által használt videó memória korlátozásával, amit az XF86Config "VideoRam" opciójával adhatsz meg az eszköz részben. Ajánlott ezt a kártyádon lévő memória mínusz 4 MB-ra állítani. Ha kevesebb, mint 8 MB videó ram-od van, akkor ehelyett használhatod az "XaaNoPixmapCache" opciót a képernyő részben.

- Van egy konzolos VIDIX vezérlő: `-vo cvidix`. Ehhez egy működő és inicializált frambuffer kell a legtöbb kártyánál (vagy különben csak összeszemeteled a képernyőd), és hasonló eredményt kapsz, mint a `-vo mga` vagy `-vo fbdev` kapcsolókkal. Az nVidia kártyák azonban képesek tényleges grafikus kimenetre igazi szöveges konzolon. Lásd az nvidia_vid részt a további információkért. Hogy megszabadulj a határoló szövegektől és a villogó kurzortól, próbálj ki valami ilyesmit:

      setterm -cursor off > /dev/tty9

  (feltéve, hogy a `tty9` eddig nem volt használva) és ezután válts a `tty9`-re. Másrész a `-colorkey 0`-t ajánlott megadni egy "háttérben" futó videónál, mivel a helyes működése a colorkey funkcionalításától függ.

- Használhatod a VIDIX aleszközt, ami számos videó kimeneti vezérlővel együtt használható, például: `-vo vesa:vidix` (csak Linux) és `-vo fbdev:vidix`.

Igazából nem számít, hogy melyik videó kimeneti vezérlőt használod együtt a VIDIX-szel.

KÖVETELMÉNYEK

- A videó kártyának grafikus módban kell lennie (kivéve az nVidia kártyákat a `-vo cvidix` kimeneti vezérlővel).

- Az MPlayer videó kimeneti vezérlőnek tudnia kell aktiválni a videó módot és információkat kell tudnia átadni a VIDIX aleszköznek a szerver videó karakterisztikájáról.

HASZNÁLATI MÓDOK. Ha a VIDIX-et aleszközként használod (`-vo vesa:vidix`), akkor a videó mód konfigurációt a videó kimeneti vezérlő (röviden vo_server) végzi. Ezért az MPlayer parancssorában ugyan azokat a kulcsokat használhatod, mint a vo_server-rel. Ráadásul ismeri a `-double` kulcsot mint globálisan látható paramétert. (Javaslom ezen kulcs VIDIX-szel történő használatát legalább az ATI kártyával). Ami a `-vo xvidix`-et illeti, most csak a következő kapcsolókat ismeri: `-fs -zoom -x -y -double`.

A parancssorban harmadik alkapcsolóként megadhatod közvetlenül a VIDIX vezérlőjét:

    mplayer -vo xvidix:mga_vid.so -fs -zoom -double file.avi

vagy

    mplayer -vo vesa:vidix:radeon_vid.so -fs -zoom -double -bpp 32 file.avi

De ez veszélyes, inkább ne használd. Ebben az esetben a megadott vezérlő lesz kényszerítve, így az eredmény megjósolhatatlan (lefagyaszthatja a számítógéped). CSAK akkor csinálj ilyet, ha teljesen biztos vagy benne, hogy működik és az MPlayer nem teszi meg automatikusan. Ez esetben kérjük jelezd ezt a fejlesztőknek is. A helyes módszer a VIDIX argumentumok nélküli használata, és így az automatikus detektálás engedélyezése.

### 9.13.1. svgalib_helper

Mivel a VIDIX-nek direkt hardver elérés kell, futtathatod root-ként vagy beállíthatod a SUID bit-et az MPlayer binárisán (Figyelem: Ez biztonsági kockázatot jelent!). Alternatívaként használhatsz egy speciális kernel modult, így:

1. Töltsd le az svgalib (pl. 1.9.x-es) fejlesztői verzióját.

2. Fordítsd le a modult az `svgalib_helper` könyvtárban (az `svgalib-1.9.17/kernel/` könyvtáron belül található, ha az svgalib oldaláról töltötted le a forrást) és insmod-old.

3. A `/dev` könyvtárban a megfelelő eszközök létrehozásához add ki a

       make device

   parancsot az `svgalib_helper` könyvtárban rootként.

4. Ezután futtasd le a `configure`-t újra és add meg neki a `--enable-svgalib_helper` és a `--with-extraincdir=`/eleresi/ut/svgalib_helper/forrasahoz/`kernel/svgalib_helper` paramétereket, ahol a `/eleresi/ut/svgalib_helper/forrasahoz/` könyvtárat az svgalib_helper kicsomagolt forrását tartalmazó könyvtárnak megfelelően kell beállítani.

5. Forgass újra.

### 9.13.2. ATI kártyák

Jelenleg a legtöbb ATI kártya natívan támogatott, a Mach64-től a legújabb Radeonokig.

Két lefordított bináris van: `radeon_vid` a Radeonhoz és `rage128_vid` a Rage 128 kártyákhoz. Előírhatsz egyet vagy hagyhatod a VIDIX rendszernek automatikusan kipróbálni az összes elérhető vezérlőt.

### 9.13.3. Matrox kártyák

A Matrox G200, G400, G450 és G550 működik a jelentések szerint.

A vezérlő támogatja a videó equalizereket és majdnem olyan gyors, mint a Matrox framebuffer.

### 9.13.4. Trident kártyák

Van egy vezérlő a Trident Cyberblade/i1 chipset-hez, ami a VIA Epia alaplapokon található.

A vezérlőt Alastair M. Robinson írta és tartja karban.

### 9.13.5. 3DLabs kártyák

Habár van vezérlő a 3DLabs GLINT R3 és Permedia3 chip-ekhez, senki sem tesztelte le, így örömmel fogadjuk a jelentéseket.

### 9.13.6. nVidia kártya

Egy egyedülálló tulajdonsága az nvidia_vid vezérlőnek a sima, egyszerű, csak szöveges konzolon történő videó megjelenítés - framebuffer vagy X varázslat és egyebek nélkül. Ehhez a `cvidix` videó kimenetet kell használni, amint az itt látható:

    mplayer -vo cvidix pelda.avi

### 9.13.7. SiS kártyák

Ez nagyon kísérleti kód, csakúgy mint az nvidia_vid.

Tesztelték SiS 650/651/740-en (a leggyakrabban használt SiS chipset verziók a "Shuttle XPC" dobozokban).

Várjuk a visszajelzéseket!

Előző | Fel | Következő
9.12. X11 | Tartalom | 9.14. DirectFB